Особливості підбору конструктивних елементів для виготовлення МАФ із деревини - Тимошенко, Анатолій Сергійович (НУБіП України, 2025)
Структура та обсяг роботи. Робота складається зі вступу, чотирьох розділів та висновків. Основна частина викладена на 71 сторінці, проілюстровано 30 рисунками та 22 таблицями. Список використаної літератури включає 50 назв. У вступі викладено доцільність та актуальність обраної теми магістерської кваліфікаційної роботи. У першому розділі розглянуто призначення та різновиди малих архітектурних форм з деревини, їхню роль у благоустрої та ландшафтному дизайні. Описано основні конструкції: арки, перголи, навіси, садові меблі, скульптури та альтанки а також вимоги до деревини для їхнього виготовлення. Подано характеристику м’яких і твердих порід деревини та їхню придатність до використання на відкритому повітрі. Наведено загальні особливості технологічного процесу виготовлення альтанок на підприємстві «Іванківський Агротехсервіс», зокрема етапи розкрою та первинної обробки деревини. Розділ підкреслює, що якість МАФ залежить від правильного вибору матеріалу та сучасних технологійдеревообробки. У другому розділі порівняно фізико-механічні властивості дуба, сосни, берези та граба, що застосовуються у МАФ. Визначено їхню міцність, твердість, щільність і вартість, а також придатність до експлуатації на відкритому повітрі. За методом розставлення пріоритетів встановлено, що граб має найкраще поєднання механічних властивостей. Метод аналізу ієрархій підтвердив ці результати: граб отримав найвищий глобальний пріоритет серед альтернатив. Дуб є міцним, але надто дорогим, а сосна дешевою, але менш міцною. У третьому розділі описано методику випробування деревини на статичний згин за ДСТУ EN 408:2007 та наведено результати експериментів на зразках сосни, ялини й модрини. Дослідження проводили на розривній машині Р-5 з контролем навантаження, прогину та характеру руйнування зразків. За отриманими даними найбільшу міцність на згин показала модрина (61,11 МПа), тоді як сосна та ялина мають нижчі й близькі між собою показники (≈49 МПа). Порівняння з довідковими значеннями підтвердило природну варіативність властивостей деревини та вплив дефектів, вологості й структури. У підсумку модрина визначена як найбільш придатна порода для конструкційних елементів МАФ. У четвертому розділі подано розроблену конструкцію дерев’яної альтанки, для виготовлення якої використано пиломатеріали з сосни через їхню доступність, легку обробку та добрі захисні властивості. Наведено розмірний план, план крокв і специфікацію елементів каркаса з визначенням їхніх об’ємів. Виконано розрахунок норм витрат деревини на один виріб та на річну програму у 500 штук. Загальний об’єм матеріалу на одну альтанку становить 1,1748 м³, на рік – 587,38 м³. Проведено визначення продуктивності обладнання для основних деревообробних операцій і розрахунок норм часу. Аналіз завантаження показав, що на кожну операцію достатньо одного верстата, а рівень завантаження не перевищує 21 %, що забезпечує значний резерв виробничих потужностей та стабільність роботи підприємства.
Keywords: конструкції з деревини; фізико-механічні властивості; випробування деревини; захисні властивості; constructions made of wood; physico-mechanical properties; testing of wood; protective properties