Формування англомовної компетентності студентів засобами генеративного штучного інтелекту - Кундас, Валерій Юрійович (НУБіП України, 2025)
Магістерська кваліфікаційна робота складається зі вступу, чотирьох розділів, висновків до кожного розділу, загальних висновків, списку використаних джерел та додатків. Загальний обсяг роботи становить 79 сторінок, з яких близько 60 сторінок припадають на основний текст. Робота містить 6 таблиць, 2 рисунки і 3 додатки. Список використаних джерел включає 39 найменувань українських і зарубіжних наукових праць, що забезпечує репрезентативність теоретичної та емпіричної бази дослідження. У вступі обґрунтовано актуальність теми, визначено мету, об’єкт, предмет, завдання й методи дослідження, розкрито наукову новизну та практичне значення отриманих результатів. Підкреслено необхідність формування англомовної компетентності студентів у сучасних умовах цифровізації освіти та активного використання генеративного штучного інтелекту, що є ключовою умовою ефективного навчального процесу та підготовки майбутніх фахівців до професійної діяльності. Перший розділ «Теоретико-методологічні засади формування англомовної компетентності з використанням генеративного AI» присвячено аналізу наукових підходів до вивчення іншомовної компетентності, структури та компонентів англомовної компетентності, психолого-педагогічних умов її формування, а також сучасних методик навчання іноземних мов із акцентом на цифрові технології та генеративний AI. У цьому розділі розкрито лінгвістичні, комунікативні, соціокультурні та стратегічні компоненти компетентності та їх взаємозв’язок із розвитком практичних навичок студентів. Другий розділ «Генеративний штучний інтелект як інноваційний засіб розвитку англомовної компетентності» висвітлює сутність генеративного AI, принципи його роботи, педагогічний потенціал та приклади використання у навчанні англійської мови. Охарактеризовано способи застосування систем на основі ChatGPT для створення індивідуалізованих вправ, моделювання діалогів, редагування текстів та розвитку стратегічних метанавичок студентів. Підкреслено значення інтерактивної співтворчості між студентом та AI, що дозволяє поєднувати автономну діяльність учня з технологічною підтримкою. Третій розділ «Методика використання засобів генеративного AI у навчанні англійської мови» присвячено розробленню та апробації методичних прийомів і вправ із використанням генеративного AI. Розглянуто формування лексичної та граматичної компетенції, розвиток письмових навичок, тренування аудіювання та говоріння через моделювання діалогів. Окрема увага приділена ролі викладача у фасилітації процесу, контролі виконання завдань та підтримці академічної доброчесності, а також критеріям оцінювання результатів навчання. Четвертий розділ «Експериментальне дослідження ефективності використання генеративного AI у навчанні англійської мови» описує мету, завдання, етапи та організацію педагогічного експерименту, характеристику вибірки та інструментів дослідження, хід формувального експерименту, а також аналіз результатів до та після його проведення. Представлено кількісні та якісні дані, графіки, таблиці, інтерпретацію результатів та їх педагогічне значення для підвищення ефективності навчання. У загальних висновках підбито підсумки теоретичного та експериментального дослідження, розкрито наукову новизну роботи, яка полягає у дослідженні можливостей генеративного AI для розвитку англомовної компетентності студентів, а також визначено практичне значення отриманих результатів для впровадження в освітній процес закладів вищої освіти.
Keywords: генеративний штучний інтелект; англомовна компетентність; інноваційні технології; розвиток навичок; цифрові інструменти; педагогічний експеримент; навчальні стратегії; generative artificial intelligence; English language proficiency; innovative technologies; skills development; digital tools; pedagogical experiment; teaching strategies